You are here
Neapliekamā minimuma piemērošana
![](https://new.llkc.lv/sites/default/files/styles/aktualitate_640/public/aktualitate/saturs/neapliekamais_minimums.png?itok=pdiEpfUC)
Fiziskajām personām gada ienākumam piemēro diferencēto neapliekamo minimumu, kas tiek aprēķināts atkarībā no fiziskās personas faktiskajiem ienākumiem attiecīgajā kalendārajā gadā. Pieaugot ienākumu apmēram, piemērojamā neapliekamā minimuma apmērs samazinās. Ja apliekamais ienākums gada laikā sasniedzis 21 600 eiro, neapliekamais minimums nepienākas vispār.
Gada laikā fiziskās personas gūtajam ienākumam darba devējs vai cits ienākuma izmaksātājs, kuram iesniegta algas nodokļa grāmatiņa, piemēro prognozēto neapliekamo minimumu.
Prognozēto neapliekamo minimumu aprēķina Valsts ieņēmumu dienests. Šis aprēķins tiek veikts divas reizes gadā – periodam no 1. janvāra līdz 31. jūlijam un periodam no 1. augusta līdz 31. decembrim. Katra fiziskā persona VID Elektroniskās deklarēšanas sistēmā savā elektroniskajā algas nodokļa grāmatiņā redz aprēķināto prognozēto neapliekamo minimumu. Ja nevēlas, lai darba devējs neapliekamo minimumu piemēro, tad algas nodokļa grāmatiņā to var atzīmēt. Fiziskajai personai ir tiesības arī izvēlēties mazāku neapliekamā minimuma apmēru, nekā prognozējis VID, bet šādu informāciju darīt zināmu darba devējam ar VID EDS starpniecību diemžēl nav iespējams. Tātad EDS var izvēlēties vai nu piemērot, vai nepiemērot VID prognozēto neapliekamo minimumu. Darbinieks var vienoties ar darba devēju, ka tas piemēros mazāku neapliekamo minimumu nekā redzams EDS, bet tas ir jādara ārpus EDS – piemēram, iesniedzot darba devējam iesniegumu, kurā norāda vēlamo prognozētā neapliekamā minimuma apmēru. Jāņem vērā, ka darbinieks nevar lūgt darba devēju piemērot lielāku neapliekamo minimumu, nekā ir aprēķinājis VID. Ja, piemēram, EDS ir redzams, ka attiecīgajam periodam neapliekamais minimums ir prognozēts 100 EUR apmērā, darbinieks var lūgt darba devējam piemērot neapliekamo minimumu 80 EUR apmērā, bet 120 EUR apmērā gan nē.
Bet kā VID aprēķina prognozēto neapliekamo minimumu? Un kā tiek aprēķināts gada faktiskais diferencētais neapliekamais minimums, kas tiek piemērots gada ienākumu deklarācijā? Aprēķina formulas gan prognozētajam, gan diferencētajam neapliekamajam minimumam ir noteiktas MK noteikumos Nr. 676 “Noteikumi par neapliekamā minimuma un nodokļa atvieglojuma apmēru iedzīvotāju ienākuma nodokļa aprēķināšanai”. Lai paskaidrotu prognozētā neapliekamā minimuma aprēķinu, izmantošu MK noteikumu pielikumā atrodamo piemēru. Tas palīdzēs saprast, kāpēc var rasties situācijas, kad gada laikā pilnā apmērā piemērojot prognozēto neapliekamo minimumu, nākamajā gadā, iesniedzot gada ienākumu deklarāciju, nākas nodokli piemaksāt. Tāpat piemērs parādīs, kāpēc var būt situācijas, kad gada pirmajos septiņos mēnešos ir lielāka neapliekamā minimuma summa, bet, sākot no 1. augusta alga “uz rokas” samazinās, jo ir samazinājies neapliekamā minimuma apmērs.
MK noteikumu Nr. 676 pielikumā 11. piemērs skaidro prognozētā neapliekamā minimuma aprēķinu 2023. gadam.
Nodokļa maksātāja ar nodokli apliekamie ienākumi:
- periodā no 2021. gada 1. oktobra līdz 2022. gada 30. septembrim ir 6000 eiro,
- periodā no 2022. gada 1. decembra līdz 2023. gada 31. maijam – 9000 eiro.
Lai noteiktu prognozēto mēneša neapliekamo minimumu periodam no 2023. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. jūlijam, tiek aprēķināti nodokļa maksātāja vidējie mēneša apliekamie ienākumi periodā no 2021. gada 1. oktobra līdz 2022. gada 30. septembrim:
AImvid = 6000/12 = 500 eiro.
Prognozēto mēneša neapliekamo minimumu periodam no 2023. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. jūlijam aprēķina šādi:
PMNM = (6000 – 0,38462 × (500 × 12 × 1,06 – 6000))/12 = 488,46 eiro.
Paskaidrošu, ko nozīmē aprēķinā redzamie skaitļi.
6000 eiro – maksimālais gada neapliekamais minimums gadam.
0,38462 – koeficients, kas tiek aprēķināts, gada maksimālo neapliekamo minimumu izdalot ar starpību starp ienākumu, virs kura nepiemēro neapliekamo minimumu, un ienākumu, līdz kuram piemēro maksimālo gada neapliekamo minimumu. Tātad 2023. gadā koeficienta aprēķins ir 6000/(21 600-6000) = 0,38462.
500 eiro – nodokļu maksātāja vidējie ienākumi mēnesī, kas tika aprēķināti par periodu no 2021. gada 1. oktobra līdz 2022. gada 30. septembrim.
12 – mēnešu skaits kalendārajā gadā.
1,06 – MK noteikumos noteiktais ienākumu pieauguma koeficients.
6000 eiro – ienākums, līdz kuram piemēro maksimālo neapliekamo minimumu.
Piemēra gadījumā 2023. gada pirmajiem septiņiem mēnešiem ir aprēķināts gandrīz maksimālais neapliekamā minimuma apmērs – 488,46 eiro (maksimālais neapliekamais minimums ir 500 eiro mēnesī). Šāds neapliekamā minimuma apmērs būtībā ir balstīts uz ieņēmumiem, kas tika gūti pirms gada un var būt situācija, ka 2023. gadā ienākumi ir būtiski pieauguši, salīdzinot ar periodu, par kuru vidējos ienākumus aprēķina.
Nosakot prognozēto mēneša neapliekamo minimumu periodam no 2023. gada 1. augusta līdz 2023. gada 31. decembrim, aprēķina nodokļa maksātāja vidējo mēneša apliekamo ienākumu periodā no 2022. gada 1. decembra līdz 2023. gada 31. maijam:
AImvid = 9000/6 = 1500 eiro.
Redzams, ka, salīdzinot ar iepriekšējo mēneša vidējo ienākumu apmēru, kas bija 500 eiro, mēneša ienākumi ir trīs reizes lielāki – 1500 eiro.
Lai noteiktu prognozēto mēneša neapliekamo minimumu periodam no 2023. gada 1. augusta līdz 2023. gada 31. decembrim, aprēķina prognozēto mēneša neapliekamo minimumu kopsummu periodā no 2023. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. jūlijam – 3419,22 eiro (488,46 eiro × 7) un prognozēto mēneša neapliekamo minimumu kopējo gada apmēru:
6000 – 0,38462 × (1500 × 12 × 1,06 – 6000) = 969,17 eiro.
Iepriekšējā formulā tika aprēķināts prognozētais neapliekamais minimums mēnesim. Šeit formulā tiek aprēķināts neapliekamais minimums, kāds tas varētu būt visiem 12 gada mēnešiem kopā, ja mēnesī vidējie ienākumi būtu 1500 eiro.
No aprēķina ir redzams, ka gadam kopumā pie ienākuma 1500 eiro mēnesī, neapliekamais minimums pienāktos 969,17 eiro gadā vai 80,76 eiro mēnesī. Bet gada pirmajos septiņos mēnešos jau ir piemērots neapliekamais minimums 3419,22 eiro apmērā, kas ievērojami pārsniedz gadam kopumā aprēķināto. Tāpēc 2023. gada pēdējos piecos mēnešos algas nodokļu grāmatiņā prognozētais neapliekamais minimums būs nulle eiro.
Piemērā ienākumu pieaugums ir ievērojams, bet apskatīsim piemēru, ja darbinieks līdz 2022. gada beigām saņēma 500 eiro, bet no 2023. gada saņem 620 eiro. Un citu ienākumu, kas varētu ietekmēt gada neapliekamo minimumu, nav.
Gada pirmajiem septiņiem mēnešiem prognozētā neapliekamā minimuma apmērs tāds pats kā iepriekšējā piemērā – 488,46 eiro.
Tālāk gan aprēķins atšķirsies:
AImvid = 3600/6 = 600 eiro.
(Aprēķinā pieņemts, ka 2022. gada decembrī ienākumi 500 eiro, no 2023. gada janvāra līdz maijam 620 eiro, kas kopā ir 500 + 5x620 = 3600.)
Prognozēto mēneša neapliekamo minimumu kopums 2023. gadam:
6000 – 0,38462 × (600 × 12 × 1,06 – 6000) = 5372,30 eiro.
Gada pirmajos septiņos mēnešos piemērotais neapliekamais minimums bija 3419,22 eiro (488,46 eiro mēnesī), atlikušajos piecos mēnešos prognozētais neapliekamais minimums:
5372,30 – 3419,22 = 1953,08 eiro (390,62 eiro mēnesī).
Tātad, salīdzinot ar jūlija algu, par augustu pie tās pašas mēnešalgas 620 eiro apmērā darbinieks “uz rokas” saņems mazāk, jo tiks piemērots mazāks neapliekamais minimums.
Atgādinājumam 2023. gadā diferencētā neapliekamā minimuma aprēķināšanai ir noteiktie lielumi:
- maksimālais neapliekamais minimums – 6000 eiro;
- apliekamā ienākuma apmērs, līdz kuram piemēro maksimālo neapliekamo minimumu – 6000 eiro;
- apliekamā ienākuma apmērs, virs kura nepiemēro diferencēto neapliekamo minimumu, – 21 600 eiro;
- koeficients – 0,38462.
Personām, kuras saņem pensiju, piemēro pensionāra neapliekamo minimumu. Pensionāra neapliekamo minimumu gada laikā piemēro pensijas izmaksātājs. Pensionāra neapliekamais minimums 2023. gadā ir 6000 eiro (jeb 500 eiro mēnesī) un pensionāra neapliekamā minimuma apmēru neietekmē pensijas apmērs.
Darba samaksai var tikt piemēroti arī papildu atvieglojumi. IIN aprēķinā papildu atvieglojumu piemēro personām, kuras atzītas par personām ar invaliditāti vai politiski represētām personām, vai nacionālās pretošanās kustības dalībniekiem.
Personai, kurai ir noteikta invaliditāte, ir tiesības uz nodokļa papildu atvieglojumu šādā apmērā:
- 154 eiro mēnesī vai 1848 eiro gadā – personai, kurai noteikta I vai II invaliditātes grupa;
- 120 eiro mēnesī vai 1440 eiro gadā – personai, kurai noteikta III invaliditātes grupa. Personai, kurai noteikts politiski represētās personas vai nacionālās pretošanās kustības dalībnieka statuss, ir tiesības uz nodokļa papildu atvieglojumu 154 eiro mēnesī vai 1848 eiro gadā.
Lai darba devējs darba samaksai piemērotu papildu atvieglojumu, personai algas nodokļu grāmatiņā tas ir jānorāda.
Tāpat no algas ieturamo ienākuma nodokli samazina arī atvieglojumi par apgādībā esošām personām. Par katru apgādībā esošo personu pienākas atvieglojums 250 eiro apmērā. Darba devējs šos atvieglojumus piemēros, ja apgādībā esošās personas būs norādītas darbinieka algas nodokļu grāmatiņā.
! Atgādinu, ka neapliekamais minimums, papildu atvieglojumi, atvieglojumi par apgādībā esošām personām tiek piemēroti tikai pie tā ienākumu izmaksātāja, kuram ir iesniegta elektroniskā algas nodokļa grāmatiņa.
Linda Puriņa,
LLKC Grāmatvedības un finanšu nodaļas vadītāja,
sertificēta nodokļu konsultante