Jūs atrodaties šeit
Jaunākās izmaiņas nodokļu likumos
![](https://new.llkc.lv/sites/default/files/styles/aktualitate_640/public/aktualitate/saturs/73158.gif?itok=wQVqneYZ)
Pēdējā laikā izmaiņas ir bijušas vairākos normatīvajos aktos, kas reglamentē nodokļu piemērošanu – tai skaitā attiecībā uz mikrouzņēmumu nodokli, iedzīvotāju ienākuma nodokli un akcīzes nodokli.
Izmaiņas mikrouzņēmumu nodokļa piemērošanā
Saistībā ar mikrouzņēmumu nodokļa likmi ir bijušas gana daudz diskusiju, izskanējuši dažādi viedokļi un skaidrojumi. Sākotnēji „Mikrouzņēmumu nodokļa likums” noteica, ka 2015. gadā ieņēmumiem, kas pārsniedz 7000 eiro, piemērojama paaugstināta likme 11 procentu apmērā.
„Latvijas Vēstnesī” 2015. gada 12. maijā publicētie grozījumi „Mikrouzņēmumu nodokļa likumā” nosaka vairākus jaunumus. Svarīgākais attiecībā uz šo gadu – apgrozījumam līdz 100 000 eiro tiek saglabāta līdzšinējā nodokļa likme 9 procentu apmērā.
Likuma grozījumi nosaka, ka par mikrouzņēmuma saimnieciskās darbības pirmajiem trīs gadiem kopš mikrouzņēmumu nodokļa maksātāja statusa iegūšanas mikrouzņēmumu nodokļa likme apgrozījumam līdz 100 000 eiro ir 9 procenti. Sākot ar saimnieciskās darbības ceturto gadu, apgrozījumam no 7000,01 līdz 100 000 eiro mikrouzņēmumu nodokļa likme ir 12 procenti. Saskaņā ar likuma Pārejas noteikumiem mikrouzņēmumu nodokļa maksātājiem, kas ir ieguvuši mikrouzņēmumu nodokļa maksātāja statusu līdz 2014. gada 31. decembrim, triju gadu termiņš tiek skaitīts, sākot ar 2015. gada 1. janvāri.
No 2016. gada mikrouzņēmums nav tiesīgs izvēlēties maksāt mikrouzņēmumu nodokli, ja tas veic saimniecisko darbību Ministru kabineta noteiktajās nozarēs. Ministru kabinetam līdz 2015. gada 1. augustam ir jāizdod noteikumi, nosakot nozares, kurās veicot saimniecisko darbību, mikrouzņēmums nav tiesīgs kļūt un būt par mikrouzņēmumu nodokļa maksātāju, tāpēc, ka nodokļa režīma piemērošana attiecīgajās nozarēs neatbilst likuma mērķim. Arī attiecībā uz noteiktajās nozarēs strādājošiem uzņēmumiem Pārejas noteikumos ir paredzēts pārejas periods.
Likumā ir noteikts pārejas periods attiecībā uz tiem maksātājiem, kas līdz 2015. gada 31. decembrim ir ieguvuši mikrouzņēmumu nodokļa maksātāja statusu un veic saimniecisko darbību Ministru kabineta noteiktajā nozarē. Tie mikrouzņēmumu nodokļa maksātāja statusu varēs saglabāt, ievērojot šādus nosacījumus:
– ja mikrouzņēmumu nodokļa maksātāja statuss iegūts līdz 2015. gada 30. aprīlim, tiesības to saglabāt ir 2016., 2017. un 2018. gadā, ja neiestājas citi apstākļi, kas liedz šī nodokļa maksātāja statusa saglabāšanu;
– ja mikrouzņēmumu nodokļa maksātāja statuss iegūts laikposmā no 2015. gada maija līdz 2015. gada 31. decembrim, tiesības to saglabāt ir 2016. gadā, ja neiestājas citi apstākļi, kas liedz šī nodokļa maksātāja statusa saglabāšanu.
Sākot ar 2018. gada 1. janvāri, mikrouzņēmumu nodokļa maksātājs, kurš mikrouzņēmuma saimnieciskās darbības pirmajos trīs gados kopš mikrouzņēmumu nodokļa maksātāja statusa iegūšanas nodarbina vismaz vienu darbinieku, kas ir bijis nodarbināts pie mikrouzņēmumu nodokļa maksātāja trīs gadus un vairāk, attiecīgajā taksācijas periodā nav tiesīgs piemērot 9% nodokļa likmi.
Marķētā dīzeļdegviela lauksaimniekiem – mainīts likuma normu spēkā stāšanās datums
Saeimā 7. maijā pieņemtie grozījumi paredz, ka prasība marķēt lauksaimniekiem paredzēto dīzeļdegvielu, stāsies spēkā šī gada 30. oktobrī.
Izmaiņas iedzīvotāju ienākuma nodokļa piemērošanā
„Latvijas Vēstnesī” 20. maijā publicēti grozījumi likumā „Par iedzīvotāju ienākuma nodokli”.
Attiecībā uz neapliekamajiem ienākumiem noteikts, ka ar nodokli neapliek ienākumus no parka vīngliemežu vākšanas, ja tie nepārsniedz 3000 eiro gadā.
Ar grozījumiem līdz 2017. gada 31. decembrim pagarināts normas piemērošanas termiņš, kas paredz, ka gada apliekamajā ienākumā netiek ietverts un ar nodokli netiek aplikts ienākums, kas gūts laika posmā no 2011. gada 1. janvāra aizdevuma (kredīta) saistību samazināšanas vai dzēšanas rezultātā, ja izpildās visi likuma 9. panta pirmās daļas 35.1 punktā minētie nosacījumi. Izslēgti nosacījumi attiecībā uz to, ka saistību samazināšanas vai dzēšanas dienā ienākuma guvēja īpašumā ir jābūt ne vairāk kā vienam nekustamam īpašumam, kura lietošanas veids vai funkcionālā izmantošana ir paredzēta dzīvošanai, kā arī nosacījums par to, ka atbrīvojums ir attiecināms tikai uz tām saistībām, kuras nodokļu maksātājs ir uzņēmies līdz 2009. gada 1. janvārim.
Likums papildināts ar jaunu normu, nosakot, ka galvotājam nerodas ienākums, ja viņš galvota aizdevuma (kredīta) dzēšanas vai samazināšanas rezultātā tiek atbrīvots no saistības vai saistība tiek samazināta, neatkarīgi no tā, vai galvotājam saistības izpildes pienākums iestājies, pamatojoties uz tiesas nolēmumu vai pušu panākto vienošanos par izlīgumu.
Darba nodrošināšanas pakalpojumi
Ar 2015. gada 1. jūliju papildus jau esošajiem nosacījumiem mikrouzņēmuma sniegtie pakalpojumi būs uzskatāmi par darbaspēka nodrošināšanas pakalpojumiem (personāla nomu), ja pēc darījuma būtības varēs secināt, ka tiesisko attiecību mērķis ir aizstāt darba tiesiskās attiecības ar cita veida tiesiskajām attiecībām, lai samazinātu par darbiniekiem budžetā maksājamā iedzīvotāju ienākuma nodokļa un valsts sociālās apdrošināšanas iemaksu apmēru. Par šādu mērķi īpaši liecinās apstāklis, ka persona – mikrouzņēmumu nodokļa maksātāja darbinieks – pēdējo 12 mēnešu laikā no dienas, kad uzsākta pakalpojuma sniegšana, ir bijusi darba tiesiskajās attiecībās ar personu, kuras labā tā sniedz pakalpojumu (veic darbu), vai arī šīs personas vārdā ir nodrošinājusi pakalpojuma sniegšanu un pārstāvējusi to.
Attiecībā uz līgumiem, kas noslēgti līdz 2015. gada 30. jūnijam, minēto nosacījumu piemēros ar 2016. gada 1. jūliju.
Dažas izmaiņas arī saistībā ar attaisnotajiem izdevumiem. Iesniedzot gada ienākumu deklarāciju par 2016. gadu, attaisnotajos izdevumos drīkstēs ieskaitīt arī izdevumus par interešu izglītības programmu apgūšanu bērniem.
Ar 2016. gada 1. janvāri ir noteikta jauna attaisnoto izdevumu kategorija „Summas, kas atbilstoši Politisko organizāciju (partiju) finansēšanas likumam ziedojuma vai dāvinājuma veidā nodotas Latvijas Republikā reģistrētai politiskajai partijai vai politisko partiju apvienībai”.
Linda Puriņa,
LLKC Grāmatvedības un finanšu nodaļas vadītāja
Pievienot komentāru